Styreguide i tøffe tider
Hva bør styrene være særlig oppmerksomme på i vanskelige tider? Partner Stig L. Bech i advokatfirmaet Wiersholm deler tips i denne kronikken.
![](https://imaginary.kapital.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F79903491.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D65c4e50a9ceea2f78a0a4926b2f8a7ab9ac49f2755eb1c74aa83e9e2ec35d862)
1. Få kontroll – og behold den
Ledelse og styre i virksomheter skal blant annet forvalte selskapet slik at det oppfyller sine forpliktelser etter lov og avtaler. Man skal føre løpende tilsyn med virksomhetens økonomiske stilling og gi riktig informasjon. Når verden beveger seg inn i vanskelige tider, er det tid for et taktskifte. Verden endres, og styret må henge med.
Hva betyr dette i praksis? Et viktig element er det å hente inn en tilstrekkelig detaljert og tidsmessig finmasket likviditetsanalyse. Man må kjenne selskapets inntekter, kostnader, avtaleposisjoner og tidslinjer. I vanskelige situasjoner er de gamle analysene ofte mindre adekvate. Videre kan det være riktig å legge inn større grad av usikkerhet på inngående fordringer, det er også andre der ute som har utfordringer.
Et viktig element er det å hente inn en tilstrekkelig detaljert og tidsmessig finmasket likviditetsanalyse.
Like viktig som å få analysen utarbeidet er å oppdatere den jevnlig – i usikre tider går analyser og prognoser raskt ut på dato.
Videre bør styret i kartleggingsfasen vurdere om styret og selskapet mangler kompetanse og kapasitet. Nye situasjoner innebærer ofte behov for ny kompetanse, slik som grundigere teknisk eller juridisk forståelse. Er behovet begrenset eller forbigående, kan løsninger være å hyre rådgivere som støtte for administrasjonen. Skal man eksempelvis kartlegge grunnlag for ulike varianter av restrukturering eller rekonstruksjon, vil dette kunne medføre en omfattende belastning for administrasjonen mens man samtidig, mer enn noen gang, må ha fokus på alminnelig drift.
2. Gjør kunnskapsbaserte kursendringer
I den første fasen vil man ha kartlagt om det er svakheter ved dagens forretningsplan, f.eks. grunnet sviktende inntjening på enkelte av selskapets produkter. I tillegg vil man ha avdekket om selskapet er i ferd med å misligholde avtaler, eksempelvis låneavtaler med LTV-forutsetninger knyttet til pantsatte aktiva. Kanskje har man også “cross default”-bestemmelser i enkelte avtaler som kan få negativ effekt for andre avtaler.
Videre må man lage en eller flere planer for veien ut av uføret. Man ser av og til at styre og ledelse i selskaper i vanskelig farvann bruker all tid på en plan eller en konkret løsning. Det kan imidlertid være hensiktsmessig å utrede flere planer parallelt, der man i alle planene ser på muligheter for kostnadsreduksjoner, låneforfall, andre kilder til egen- og fremmedkapital, muligheter for nye partnerskap i JV og konsekvensene de enkelte tiltak får.
I praksis ser vi at norske banker og andre kreditorer har en pragmatisk tilnærming til betalingsutfordringer, og da særlig i vanskelige tider.
Det sentrale er at man tar tak i fremtidige problemer før virkningene av problemene oppstår. I praksis ser vi at norske banker og andre kreditorer har en pragmatisk tilnærming til betalingsutfordringer, og da særlig i vanskelige tider. Dersom selskapets kartlegging røper at det i fremtiden vil bli vanskelig å overholde visse betalingsforpliktelser, kommer normalt kreditorene selskapet i møte dersom utfordringen presenteres tidlig nok. Det gjelder særlig hvis man kan fremlegge en god likviditetsanalyse sammen med en tiltakspakke der man har sett på flere ulike handlingsalternativer.
3. Vurdere bruk av rekonstruksjon dersom det virkelig begynner å dra seg til
Et godt kunnskapsgrunnlag gir mulighet til å innlede rettslig eller utenrettslig rekonstruksjon i tide, slik at selskapet unngår konkurs. Reglene om rekonstruksjon gir blant annet anledning til betalingsutsettelser, gjeldssanering og konvertering av gjeld til aksjer. Flere av grepene kan gjennomføres selv om et mindretall kreditorer motsetter seg tiltakene. Ved konvertering av gjeld eller utstedelse av finansielle instrumenter som ledd i rekonstruksjonen, senkes også flertallskravene for relevante generalforsamlingsbeslutninger.