Revisorene tar grep i gigantmarked
Næringsminister Jan Christian Vestre har vært klar: Norge skal være best på bærekraft. Revisorene er superklare for å bidra til omstillingen i samfunnet.
![](https://imaginary.kapital.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F57374836.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D6c3bdb2f40ea40c79c42c3017d279750ae40063725c1d61ceda5254bb0c998ef)
– Bærekraftrapportering er et viktig verktøy for næringslivet for å klare omstillingen, og derfor skal store norske bedrifter rapportere etter europeiske bærekraftstandarder allerede fra 2024. Det er over 40 standarder, og det blir et mye større og mer omfattende rammeverk enn IFRS, sier seniorrådgiver i Revisorforeningen, Harald Brandsås.
Til neste år kommer det også flere bransjespesifikke standarder, og en egen for SMB-selskapene.
– Revisorene har mye kompetanse på bærekraft og ønsker å bruke sin kompetanse for å hjelpe samfunnet med den nødvendige omstillingen for å nå de nødvendige bærekraftmålene.
Eget akademi
Revisorforeningen har sammen med de fem største selskapene i Norge allerede etablert et akademi for bærekraftrapportering, som er det eneste akademiet som i sin helhet bygger på de europeiske standardene (ESRS).
– Det er stor interesse både fra næringslivet og fra revisorene, og første kull er alt godt i gang og fulltegnet. 100 ledende næringslivsrepresentanter og 150 revisorer hadde sikret seg plass på kull 1. Tilbakemeldingene så langt er svært gode. Det blir mange kull fremover. Oppstart for neste kull er planlagt i april, sier Brandsås.
Treffer 1.700 selskaper
EUs nye krav vil i første omgang treffe om lag 1.700 norske selskaper.
– EU tar grep for å løfte kvaliteten på bærekraftinformasjonen. Den nye standarden krever at informasjonen som legges frem er nøyaktig, fullstendig, sammenlignbar og relevant, på lik linje med krav til finansiell informasjon. Det blir krav til at informasjonen må inngå som en del av styrets årsberetning og revideres av en uavhengig tredjepart, sier partner og leder for revisjon i Deloitte, Torgeir Dahle.
Han mener at den raske utviklingstakten på bærekraftområdet er noe revisorstanden i aller høyeste grad må ta på alvor, og at det er et stort behov for kunnskap og kompetanse om bærekraftmålene blant norske virksomheter.
– For å kunne være en stødig sparringpartner som veileder og ved attestasjon av bærekraftsinformasjon, er det avgjørende at vi holder oss oppdatert. Bransjen jobber kontinuerlig med å være i forkant av utviklingen for å kunne gi relevante råd, og ikke minst bidra til tillit gjennom kvalitetssikring og attestasjon av rapporter og informasjon.
Også i EY består bærekraftteamet av både konsulenter og revisorer.
– Vi er på god vei mot målet vi tidligere kommuniserte på 250 personer over en treårs periode. Nå bygger vi opp betydelig bærekraftkompetanse hos våre revisorer, som til nå primært har jobbet med finansiell revisjon. Revisorene vil være svært sentrale når vi skal levere bærekraftattestasjoner til stadig flere selskaper og tilfører viktig rapporterings- og revisjonserfaring, sier revisjonssjef Finn Ole Edstrøm i EY.
Stort marked
Hvor stort dette markedet kommer til å bli for revisjonsbransjen er usikkert, men at det i løpet vil bli snakk om en omsetning på flere hundre millioner kroner er det liten tvil om.
– Det er litt tidlig å si akkurat hvordan markedet vil bli, men vi merker allerede at det er økende etterspørsel etter frivillig attestasjon av bærekraftinformasjon, sier Eli Moe-Helgesen i PwC.
Ifølge revisjonssjefen i PwC ønsker de “gode” selskapene å dele sanne og robuste ikke-finansielle tall verifisert av noen som bidrar til å sikre tillit til både selskap og data.
– I dag er vi allerede flere hundre revisorer som jobber med bærekraft i større og mindre grad. I tillegg har vi et spesialistteam på rundt 50 personer. Men om ikke lenge vil nær alle våre revisorer jobbe med bærekraft i en eller annen form, sier Eli Moe-Helgesen.