Mercedes snobber opp
Den tyske bilprodusenten Mercedes-Benz tar farvel med premium-segmentet og vil klatre på stigen for luksus. Og veien dit går naturligvis på strøm.
![](https://imaginary.kapital.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F79747406.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D8ecb4fc21030a4f9c29909d33462fb7af76c3a0a789d0c8a6f855968acc8f62b)
Når for mange oppkomlinger banker på døren og vil inn på festen, gjelder det å finne nye eksklusive omgivelser, rett og slett et høyere nivå å plassere sine produkter på. Mercedes-Benz rydder opp og strukturerer sin produktportefølje for å posisjonere seg sterkere i et top-end-segment som spås å vokse markant i nær fremtid, nærmere bestemt 60 prosent innen 2026.
I praksis innebærer det en ny offensiv for spesialmodeller og toppmodeller i høyytelsesserien AMG, Mercedes-Maybach, terrengbilen G-Klasse og elektriske Mercedes-EQ, med EQS som spydspiss. Sistnevnte serie leder naturligvis an når Mercedes melder om all-time high for registrerte biler i Norge i fjor. Over 10.500 personbiler, hvorav hele 632 AMG-modeller, der EQE 43 dro lasset. Det beste året siden Bertel O. Steen begynte å importere det tyske bilmerket i 1929.
Stellantis skuffet
Mercedes-salget bidro følgelig godt til at importøren Bertel O. Steen tjente 750 millioner kroner gjennom fjoråret, 250 millioner mindre enn rekordåret 2021, i et år hvor Stellantis-merkene (Citroën, DS, Opel, Peugeot og Jeep) skuffet stort som følge av leveringsproblemer.
– Også i Norge ser vi at markedet dras mer mot de luksuriøse bilene, samtidig som vi har kunnet tilby gode elektriske alternativer i dette segmentet, sier kommunikasjonskonsulent André Jaskiewicz i Mercedes-Benz Norge.
Han forteller at hovedkontoret i Stuttgart nå legger mer fokus på de luksuriøse modellene.
Også i Norge ser vi at markedet dras mer mot de luksuriøse bilene.André Jaskiewicz, Mercedes-Benz Norge.
– Hvordan vil Mercedes tåle konkurransen fra etablerte luksusbilmerker som Bentley, Aston Martin, McLaren og Ferrari?
– Jeg tenker at det er et naturlig sted for Mercedes-Benz å være. Merket har vært en luksusbilprodusent i mange år, spesielt flaggskipet S-Klasse og Maybach. Så vi har vært der lenge. Nå skal vi være enda mer til stede med en større satsning, forklarer Jaskiewicz.
– Er det fordi det er mer lønnsomt?
– Det er snakk om posisjonering, men også noen lønnsomhetsaspekter.
Slutt for klassisk E-Klasse
Foruten flere toppmodeller lover også Mercedes flere spesialmodeller og eksklusive samlermodeller, som MYTHOS-serien. Denne ble lansert i fjor, og består av biler i svært begrenset opplag som skal befinne seg over Maybach i bilprodusentens interne hierarki. Først ut var en versjon av nye Mercedes-AMG SL. Mercedes vil også ha eksklusive samarbeid med interessante samarbeidspartnere, som for eksempel motehus eller yachtverft, typiske one-offs.
At det er sult i markedet etter luksusbiler er det liten tvil om. På verdensbasis økte for eksempel salget av S-Klasse med 40 prosent i 2021. Og fremtiden er elektrisk, om vi skal tro Mercedes. Fra 2030 skal de kun tilby helelektriske kjøretøy, vel å merke der hvor markedsforholdene tillater det.
I Norge er man allerede langt på vei med en elektrisk andel på hele 82 prosent i 2022. Og for ordens skyld kan vi nevne at om du går til bilbutikken og vil kjøpe en ny E-Klasse med bensin- eller dieselmotor, lyder beskjeden at det selger vi ikke lenger, prøv deg på egenimport.
Definerer seg selv
Etter det Kapital kjenner til, finnes det ingen omforent definisjon av hva som ligger i begrepene luxury, premium osv. Bruken av begrepene har endret seg over tid, og vektleggingen av faktorer som pris, innhold, utforming og ytelse varierer ettersom det er salg, markedsføring, beskatning eller annet som er formålet med klassifiseringen.
I mange år representerte Thomas Øvreseth britisk luksus som Jaguar, Land Rover og Aston Martin i Norge gjennom Insignia i Oslo, før han solgte butikken til Bilia i 2022. Han mener premium-begrepet er blitt litt utvannet, og skjønner godt at merker som Mercedes-Benz nå vil fjerne seg fra dette segmentet og se oppover.
Øvreseth peker på at det er produsentene selv som definerer hvor de befinner seg på skalaen og hvilke begreper de vil bruke om sine biler, men at det til syvende og sist er markedet som avgjør. Det blir latterlig å kalle seg luxury hvis det strider mot kjøpernes oppfatning.
I hans hode snakker man om følgende segmenter: Volum (Toyota, Ford og VW), premium (Volvo, BMW og Audi), premium luxury (Mercedes-Benz, Porsche, Jaguar og Land Rover), luxury (Bentley, Aston Martin, McLaren, Ferrari, Morgan og Maserati) og aller øverst – upper luxury (de vanvittig kostbare spesialversjonene til Bentley, Ferrari og Mercedes-Benz samt Rolls-Royce).