Helseindustrien: Coronapandemiens positive bieffekt
Bioteknologi- og helseselskaper har hatt en eksplosjonsartet vekst som følge av coronapandemien, og ifølge ekspertene vil veksten fortsette i 2021.
![](https://imaginary.kapital.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fhegnar.fotoware.cloud%2Ffotoweb%2Fembed%2F2020%2F12%2Fdebbd274afd2426585db0b3490638e95%402.jpg)
Verden over har bioteknologi- og helseselskaper hatt en fantastisk utvikling som følge av coronapandemien. Blant annet er bioteknologiindeksen på Nasdaq-børsen opp over 30 prosent det siste året, og vaksineselskaper som BioNTech og Moderna har skutt i været med henholdsvis 267 og 681 prosent i år, meldte Finansavisen nylig.
På Oslo Børs har også vaksineselskapet Vaccibody
blitt en storfavoritt, og i forvaltningsmiljøene er det bred enighet om at helse og life science er det området man tror vil ha størst økning i andel investeringer i 2021, ifølge Menon Economics, hvis undersøkelser viser at helsenæringen forventes å ha høy vekst også etter pandemien.Les alle prognosene for 20 bransjer og sektorer i det nye året her.
Eldrebølgen kommer
Det skyldes mer enn Covid-19. For som vi skrev i våre prognoser i fjor, er eldrebølgen fortsatt på vei, og det gjør at helse vil kreve langt flere skattekroner fremover.
At etterspørselen etter helsetjenester vil øke kraftig både på kort og lengre sikt, er godt dokumentert i fremskrivninger fra bl.a. SSB, som viser en eksplosiv økning i behov for ansatte i helsesektoren hvis vi fortsetter samme utvikling som vi har sett frem til i dag – med stadig høyere krav og relativt liten produktivitetsvekst.
I forbindelse med lanseringen av en ny studie om forekomst av demens i Norge sa helseminister Bent Høie også nylig at demens er en større utfordring enn pandemien. For i motsetning til Covid-19, som vi nå ser ut til å kunne få bukt med gjennom en vaksine, er det foreløpig ingen kur for aldersrelaterte sykdommer som demens.
Økt offentlig samarbeid med næringsliv
Coronapandemien har også vist at det ikke har blitt mindre aktuelt med ny teknologi som må være med og effektivisere dagens helsetjenester. Det har også de siste årenes voldsomme vekst i bruk av digitale helsetjenester som Eyr, Hjemmelegene, Confrere og Kry vært med på å bevise.
Helsenæringen har en viktig jobb å gjøre ved å levere på produktivitet, den må jobbe smartere og unngå å legge beslag på store deler av tilgjengelig arbeidsstyrke i Norge om et par tiår.
Her mener avtroppende sjef i Norway Health Tech, Kathrine Myhre, at Norge har et stort potensial gjennom økt samarbeid mellom offentlig helsevesen og privat næringsliv.
Et tettere samarbeid med det private næringslivet for å sikre nødvendig innovasjon etterlyste også sjef i Norges største helseregion Helse Sør-Øst og leder i Beslutningsforum, Cathrine M. Lofthus, i forbindelse med et intervju med Kapital tidligere i høst:
– Jeg tenker at næringslivet kan få teste ut løsninger hos oss, fordi vi trenger næringslivets kompetanse for å tenke nytt.
Internasjonalt potensial
At det offentlige, som jo er største tilbyder av helsetjenester i Norge, ønsker et økt samarbeid med den private næringen vil igjen kunne bidra til å skape enda flere og større satsninger i helseindustrien fremover.
– Helseindustrien har hatt en årlig vekst på 8–10 prosent de siste årene, og vi forventer at veksten har vært enda høyere i 2020 som følge av pandemien, sier Myhre.
Coronapandemien har også vist at det offentlige er villige til å bruke penger på helse når det trengs, og deres håndtering av viruset har ifølge Myhre gjort Norge til et attraktivt foregangsland innen helse internasjonalt:
– Fordi Norge har håndtert Covid-19 så bra som vi har, opplever vi at det skaper en attraktivitet for norskutviklet helseteknologi. Den måten helsemyndighetene har rigget seg på gjør også Norge attraktivt internasjonalt.